Author: doktorandi k.her
Last saved by: Ondřej Falešník
Company: FTVS

Analýza kondiční přípravy v badmintonu
Mgr. Markéta Koudelková
FTVS UK
Úvod do problému:
„Kondiční či fyzická příprava je termín, který je mezi sportovci, trenéry velmi často vyslovován. Obvykle ve 2 souvislostech: buď se jí přičítá zásluha na úspěšném výsledku nějakého důležitého zápasu nebo naopak se v její nedostatečné úrovni vidí příčina nezdaru. Obojí svědčí o tom, že v přípravě vrcholových sportovců musí být kondiční příprava jedním z důležitých činitelů.“(Beneš,1986)
Badminton je velmi komplexní sportovní hrou a proto sportovní výkon je ovlivňován řadou činitelů. Výsledný projev hráče na kurtu je podmíněn úrovní:
•	technických dovedností,
•	taktických dovedností,
•	fyzické připravenosti (vytrvalost, rychlost, síla a obratnost),
•	mentálních předpokladů (motivace, koncentrace, kontrola emocí, hra pod tlakem soupeře).
Díky této komplexnosti existuje v badmintonu určitá možnost kompenzace slabší stránky, působící na výsledný výkon hráče, posílením jiné. Zlepšením úrovně fyzické připravenosti hráče lze do určité míry kompenzovat slabší úroveň jeho technicko-taktických dovedností. Toto tvrzení však platí pouze do určitého stupně sportovní výkonnosti hráče. Pro badminton stoprocentně platí, že čím lepší je hráč, tím vyšší je úroveň všech stránek ovlivňujících konečný výkon a výsledek. 
Kondiční příprava je zaměřena na všestranný rozvoj pohybových schopností (vytrvalost, rychlost,síla a obratnost). Uskutečňuje se v rovinách obecné a speciální, které na sebe navazují a tvoří základ sportovní výkonnosti.
Sportovní výkonnost v badmintonu roste v průběhu mnoha let jako výsledek systematického působení tréninkových dávek. 
Jednou z hlavních zásad, která je uplatňována při stavbě tréninkového procesu je cykličnost (tj. opakování určité tréninkové skladby s většími nebo menšími obměnami). Roční tréninkový cyklus (RTC) se jako nejtypičtější makrocyklus všeobecně považuje za základní jednotku dlouhodobé perspektivní sportovní přípravy. RTC jako makrocyklus formuluje svými požadavky pro jednotlivá období dlouhodobé záměry tréninkového procesu. Tyto úkoly jsou rozpracovány do dílčích, časově kratších úseků – mezocyklů a mikrocyklů. Choutka (1976) dělí roční cyklus na základě různých požadavků tréninkového procesu na tři období: přípravné, hlavní, přechodné.
Přípravné období je charakterizováno jako časový úsek, v němž veškerá tréninková činnost je zaměřena na kladení širokých, všestranně založených základů vysokého budoucího sportovního výkonu. To znamená, že v přípravném období se vytváří předpoklady dalšího růstu výkonnosti a z tohoto důvodu se považuje za nejdůležitější období v RTC.
Cíle a úkoly práce
Cílem této práce bylo provést analýzu kondiční přípravy sledované skupiny hráčů badmintonu v průběhu přípravného období červenec – srpen 2003. 
Ke splnění cíle práce jsem si stanovila následující úkoly:
1.	Naplánovat a realizovat přípravné období 5 hráčů badmintonu z hlediska úkolů v kondiční přípravě.
2.	Zhodnotit funkční předpoklady v laboratoři na konci června (=začátek přípravného období) a začátkem září (=konec přípravného období/začátek závodního období).
3.	Zvolit vhodnou tréninkovou zátěž podle věku a zdatnosti jedinců .
4.	Sledovat dynamiku zatěžování z hlediska celkového objemu, charakteru, intenzity, struktury a rozhodujících faktorů výkonu a objektivizovat dynamiku prokázané sportovní výkonnosti.
5.	Zanalyzovat kondiční přípravu přípravného období

Metody práce
Charakteristika skupiny: 
Skupinu tvořili 3 hráči a 2 hráčky nejvyšších ligových soutěží v badmintonu s mezinárodními ambicemi, jejichž věkový průměr byl 21 let. 
Měření funkčních ukazatelů
Hodnoty byly zjištěny prostřednictvím funkčních zátěžových testů v laboratoři pomocí modelového zatížení na běhacím koberci. 

Hodnocení tréninkové zátěže v jednotlivých mikrocyklech přípravného období:
Tréninkovou zátěž probandů jsem kvalifikovala nepřímo, tedy prostřednictvím měření SF jako odezvy organismu na zatížení. SF jsem měřila pomocí tzv. Sport Testerů S610 resp. S810. Výsledky uvádím v průměrných hodnotách za tréninkovou jednotku.

Tréninkové plány kondiční přípravy jednotlivých hráčů:
Tréninkové plány byly zhotoveny na základě výsledků funkčních zátěžových testů v biomedicinské laboratoři FTVS. Vzhledem k tomu, že úroveň fyzické zdatnosti dívek byla podobná, byla jim naplánována i podobná tréninková zátěž/ tréninkový plán. U chlapců se fyzická zdatnost lišila také minimálně, proto jim byl zhotoven velmi podobný tréninkový plán, který byl jiný od plánu dívek.
A, Tréninkový plán dívek
•	obecná kondiční příprava: probíhala od 30.6.-3.8.03
•	speciální kondiční příprava: probíhala od 28.7.-31.8.03
B, Tréninkový plán chlapců
•	obecná kondiční příprava: probíhala od 30.6.-3.8.03
•	speciální kondiční příprava: probíhala od 28.7.-31.8.03

Tabulka 1
Zastoupení složek kondiční přípravy v jednotlivých mikrocyklech přípravného období
| 30.6.-6.7. | 7.-13.7. | 14.-20.7. | 21.-27.7. | 28.7.-3.8. | 4.-10.8. | 11.-17.8. | 18.-24.8. | 25.-31.8.
I. | | | | | | | | |
vytrvalost | x | x | x | x | x | | | |
síla | x | x | x | x | | | | |
rychlost | | | x | x | x | x | x | |
pohyblivost | x | x | x | x | x | x | x | x | x
II. | | | | | | | | |
vytrvalost | | | | | x | x | x | x |
síla | | | | | x | x | x | x | x
rychlost | | | | | | | x | x | x
pohyblivost | x | x | x | x | x | x | x | x | x
Pozn.: I.= kondiční příprava na obecné rovině
           II.= kondiční příprava na speciální rovině
Obě roviny se vzájemně prolínaly a zároveň na sebe navazovaly.

Výsledky
Funkční předpoklady byly hodnoceny v biomedicinské laboratoři FTVS UK (1hráč byl hodnocen v laboratoři v Německu). 

Výsledky funkčních zátěžových testů naměřených na začátku přípravného období jsou uvedeny v souhrnné tabulce 2.

Tabulka 2
| Věk    r | výška (cm) | váha (kg) | tuk (%) | VO2/kgmax (ml) | SFmax (min-1) | Výk.max (km/h) | LA max (mmol)
ženy | | | | | | | |
A | 14,83 | 170,5 | 63,2 | 11,6 | 54,11 | 210 | 14,8 | 9,9
B | 27,9 | 171,5 | 61,1 | 8,4 | 51,39 | 191 | 13,8 | 10,2
muži | | | | | | | |
C | 22,99 | 181 | 75,6 | 11,5 | 59,26 | 179 | 16,8 | 16,7
D | 17,5 | 191,5 | 83,7 | 8,7 | 63,92 | 199 | 17,8 | 12,9
E | 20,42 | 181,5 | 69 | 3,18 | 63,98 | 191 | 17,2 | 13,3
Průměr | 20,73 | 179,20 | 70,52 | 8,68 | 58,53 | 194,00 | 16,08 | 12,60
Sm.odch. | 5,05 | 8,58 | 9,28 | 3,42 | 5,70 | 11,45 | 1,70 | 2,76

Tréninková zátěž zjišťována nepřímou metodou prostřednictvím měření SF pomocí tzv. Sport Testerů v jednotlivých mikrocyklech probandů v přípravném období jsou uvedeny v tabulce 3 a grafu 1:
Tabulka 3
| 30.6.-6.7. | 7.-13.7 | 14.-20.7. | 21.-27.7. | 28.7.-3.8. | 4.-10.8. | 11.-17.8. | 18.-24.8. | 25.-31.8.
A | 140 | 130 | 144 | 102 | 143 | 151,5 | 141 | 113,5 | 155,5
B | 150 | 136 | 145 | 132 | 131 | 134,4 | 134,2 | 116 | 132
C | 155 | 122 | 134 | 145 | 135 | 128,4 | 138,3 | 139 | 166,5
D | | 115 | 125 | 136,6 | 135 | 134 | 139,9 | 140,1 | 135,5
E | 147 | 135,1 | 139,8 | 147 | 145 | 139 | 148 | 142,5 | 137,8
Pozn.: Hodnoty v tabulce jsou průměry SF neměřených v tréninkových jednotkách během jednotlivých mikrocyklů.
           Proband označený jako D v prvním mikrocyklu netrénoval z důvodu nemoci.

Graf 1 
Výsledky funkčních zátěžových testů naměřené na konci přípravného období jsou uvedeny v souhrnné tabulce 4.
Tabulka 4
| Věk    r | výška (cm) | váha (kg) | tuk (%) | VO2/kgmax (ml) | SFmax (min-1) | Výk.max (km/h) | LA max (mmol)
ženy | | | | | | | |
A | 15,13 | 172 | 64,5 | 13,9 | 53,49 | 206 | 14,8 | 11,2
B | 28,19 | 172 | 62 | 6,9 | 53,3 | 198 | 14 | 10
muži | | | | | | | |
C | 23,27 | 180,5 | 75,3 | 10,3 | 54,98 | 174 | 15,4 | 11,7
D | 17,79 | 191 | 81,2 | 4,35 | 61,45 | 195 | 16,4 | 9,64
E | 20,71 | 182 | 69 | 3,1 | 64,93 | 189 | 17,4 | 14,5
Průměr | 21,02 | 179,50 | 70,40 | 7,71 | 57,63 | 192,40 | 15,60 | 11,41
Sm.odch. | 5,04 | 7,94 | 7,87 | 4,42 | 5,26 | 11,97 | 1,33 | 1,92

Závěr

Na základě analýzy naměřených výsledků hodnotím absolvované tréninkové plány pozitivně. U jednotlivých probandů se, až na malé odchylky způsobené nemocí, či jinou indispozicí, nastolené tréninkové prostředky u hráčů projevily ve zlepšení jejich funkčních ukazatelů trénovanosti.

Bibliografie

Beneš, J. R. Badminton – základní programový materiál. Praha : ČSTV, 1986
Beneš, J. R. Biomechanika úderů a pohybu v badmintonu – metodický dopis. Praha : ČSTV, 1986
Beneš, J. R. Záznam a statistická analýza výkonu hráče badmintonu – metodický dopis. Praha : ČSTV, 1986
Dovalil, J. a kol. Výkon a trénink ve sportu. Praha : Olympia, 2002
HELLER, J. Zátěžová diagnostika. Fotbal a trénink,1999,č.2,s.15-17.
Choutka, M. Didaktika sportu. Praha : SPN, 1976
Choutka, M., Dovalil, J. Základy sportovního tréninku. Praha : UK, 1982
KOUDELKOVÁ, M. Rozdíly v zátížení hráčů v badmintonu, squashi a tenisu. Diplomová práce 1999
Měkota, K., Blahuš, P. Motorické testy v tělesné výchově. Praha : SPN, 1983
Mendrek, T. Badminton. Praha : Grada, 2003
Vychytil, M. Badminton – metodický dopis. Praha : ČSTV, 1981
STIBITZ,F.  Informace o méně známých sportovních hrách. Malá encyklopedie sportovních her. Praha 1992.

Mgr. Markéta Koudelková
FTVS UK, Praha 
José Martiho 31, 
162 52, Praha 6, Veleslavín 
e-mail: koudaska@email.cz