Author: Eva Caslavova
Last saved by: Ondřej Falešník
Company: Windows XP

Popularita sportů u české veřejnosti versus jejich prezentace v masmédiích
Čáslavová, E., Janák, V., Berka P., Görnerová, E.
FTVS UK, oddělení sportovního managementu 

	V letech 1999 – 2003 věnovalo oddělení sportovního managementu FTVS UK v Praze výzkum popularity sportů. Výzkum byl prováděn v r.1999  na zadání MŠMT ČR, které z něho čerpalo podklady pro tvorbu kriterií  pro rozdělování státní reprezentace a  v letech oddělení pokračovalo s cílem zjisti dlouhodobější popularitu sportů  u české veřejnosti a její reflexi  v masmédiích. 
Výzkum byl rozdělen do tří části:

I.  Popularita sportů a sledovanost sportů u české veřejnosti (názory veřejnosti)

 Cíl výzkumu
     Hlavním cílem této části projektu je průzkum popularity a sledovanosti jednotlivých sportovních odvětví a disciplín u široké veřejnosti za účelem získání podkladů pro rozdělení finančních prostředků pro reprezentace jednotlivých sportovních svazů ČR na období od roku 2000 do roku 2003.

 Projekt a metody
     Pro zjištění názorové hladiny na popularitu a sledovanost jednotlivých sportů byl sestrojen anonymní dotazník, který byl distribuován sítí tazatelů u reprezentativního vzorku populace (n = 1006 respondentů). Srovnávací výběr pro rok 2003 pak měl rozsah 380 respondentů- viz níže. Struktura rozložení výběru  odpovídala v zásadě skladbě a rozložení obyvatelstva podle velikosti obce, věku, vzdělání, a pohlaví v všech krajích ČR. Odchylky od všech sledovaných charakteristik výběru respondentů často nedosahovaly ani přípustnou toleranci 5%, takže lze výběr populace považovat za reprezentativní od hranice 15ti let výše.
Dotazník postihoval hlavní charakteristiky důležité pro přidělování financí jednotlivých reprezentacím:
a)	Zájem a sledovanost jednotlivých sportů veřejností
V dotazníku se respondenti přímo vyjádřili k otázce: “O které sporty se nejvíce zajímáte (dáváte jim při sledování prioritu)?“ Byl zde rozlišen i stupeň zájmu ve třech kategoriích: 
•	sporty o které je největší zájem
•	sporty o které je zájem „menší“ (jsou sledovány jen občas)
•	sporty o které není zájem (vůbec nejsou sledovány)
•	viz příloha: faksimile dotazníku
b)	Obecná sledovanost sportu v jednotlivých sdělovacích prostředcích.
Jednalo se o postihnutí sledovanosti sportu veřejností ve hlavních médiích: tzn. v televizi, rozhlase a tisku. Byla zároveň zajišťována i základní frekvence (častost) sledovanosti sportu.
c)	Názory veřejnosti na přidělení peněz jednotlivým reprezentacím.
Zde se průzkum názorů veřejnosti soustředil na otázku, které sportovní reprezentaci by obyvatelstvo přidělilo nejvíce peněz.
d)	Zjistit hlavní trendy a rozdíly v popularitě sportů od roku 2000 do současnosti
e)	Provést částečnou analýzu dat druhého řádu, tzn. zjistit rozdíly především mezi mužskou a ženskou populací a mezi mladou a starší generací.

Výsledky veřejného průzkumu

Výběr respondentů
Tabulka 1: Věková a sociologická struktura výběru respondentů v %  v roce 2000

Věk v letech

Četnost
Σ = 1006

Požadovaná
struktura výběru^/1

Výběr respondentů

Rozdíl v %
bodech

15 – 30 | 381 | 33 % | 37,9 % | 4,9
31 – 45 | 385 | 34 % | 33,3 % | -0,7
46 – 60 | 231 | 25 % | 23 % | - 2,8
61 – více | 58 | 8 % | 5,8 % | -2,2

Tabulka 2: Věková a sociologická struktura výběru respondentů v %  v roce 2003

Věk v letech

Četnost
Σ = 380

Požadovaná
struktura výběru^/1

Výběr respondentů

Rozdíl v %
bodech

15 – 30 | 145 | 33 % | 39,9 % | 6,9
31 – 45 | 124 | 34 % | 33,3 % | -0,7
46 – 60 | 80 | 25 % | 21,8 % | - 3,2
61 – více | 31 | 8 % | 4,9% | -3,1

Celková sledovanost a zájem o sport
     Respondenti odpovídali na otázku č. 7: "Zajímáte se o sport nebo zprávy o sportu (TV, noviny, atp.)?" 
Jak je zřejmé z výsledků průzkumu, prakticky 47 % obyvatel sleduje sport denně či velmi často a pravidelně. Dalších 42 % sleduje sport nepravidelně (občas) a jen asi 11 % obyvatel se o sport prakticky nezajímalo v roce 2000, zatímco v roce 2003 už je to jenom necelých 5% obyvatel. Také 7 % nárůst  těch , kteří sledují sport pravidelně , resp. často svědčí o tom, že  obecná sledovanost sportu v průběhu 3 let vzrostla a je pravděpodobné že poroste i dále. Je samozřejmě větší u mužů než u žen.. Ty se zajímají vcelku o sport významně méně než muži..

Sledovanost sportu v různých typech masmedií
Otázka č. 8: Pokud sleduji sport, v kterých médiích? (možnost zatržení více odpovědí).

Výsledky jednoznačně ukazují, že hlavním masmédiem pro sport je televize. Prakticky 93% populace sleduje sport v TV. Platí to zejména pro populaci od 15 do 30 let.  Je zřejmé, že také pozorujeme nárůst celkové  sledovanosti sportu v masmédiích. Na kanálech vysílání ČT1 + ČT2 sleduje sport téměř 78 % populace, na TV Nova 58 % .. Zprávy v tisku nyní sleduje už 62 % populace.oproti 19% v předchozím měření. I když výběr není tak veliký a je nutno brát výsledky s určitou rezervou, posun ve prospěch sledovanosti je zřejmý. Protože náš výběr upřednostňuje mladší a vzdělanější populaci, je zřejmé že alespoň tato část obyvatelstva se zajímá o sport více. Rozhlas se jeví jako médium s nejmenší sledovaností. Je také zřejmé, že prakticky ve všech médiích si častěji o sportu čtou muži než ženy.

Následující graf ukazuje současný stav sledovanosti jednotlivých médií přehledně: od nejsledovanějších médií po nejméně sledované. Včetně typu masmédií, tedy televize, rozhlasu a tisku.

Graf č. 2 Sledovanost sportů v různých masmédiích v %

Rozdělení sportů do čtyř skupin podle popularity a zájmu ze strany české veřejnosti
1.skupina
sporty s největší reflexí (největší zájem)          lední hokej
						   fotbal
Jednoznačnými vítězi skupiny sportů, o které je největší zájem jsou lední hokej a fotbal. Lední hokej má přitom trochu překvapivě zájemců o něco více v současné době. Výsledky výzkumu z r 2003. však probíhaly převážně na konci zimy a na jaře 2003. Je tedy pravděpodobné, že roční období mohlo ovlivnit získaná data. I tak je zřejmé, že lední hokej a fotbal jsou naše dva nejpopulárnější sporty a výrazně se oddělují v popularitě od ostatních sportů. A vytvářejí jakousi vlastní kategorii popularity a sledovanosti.
2. skupina
Budící velký zájem – 10 sportů:  atletika, tenis, lyžování,  plavání, basketbal, volejbal, krasobruslení, cyklistika, sportovní  gymnastika,   házená
	
	Následuje skupina tří  sportů: atletika, tenis, lyžování a pak ještě poměrně populární skupina sportů, která končí zhruba házenou. Počet voleb sportů s frekvencí do  5% hlasů lze ještě brát do úvahy. Další výsledky (2% a 1% hladina) , určitě však od jednoprocentní hladiny níže,  již mohou být ovlivněny běžnou statistickou chybou a interpretačně je nelze přesně rozlišovat.  Platí zvláště u druhého výběru , kde již jeden náhodný hlas by mohl ovlivnit pořadí. Přesto je zřejmé, že sporty lze třídit do zhruba čtyř kategorií (viz níže), na které lze brát zřetel při rozdělování peněz reprezentacím. 

3. skupina
Dosahující zájem alespoň od 6 % do 2 % populace: kanoistika, jezdectví , snowboarding,  aerobic, motorismus atp. až  po:		tanec , atp.		
Čtvrtá kategorie většinou zahrnuje sporty, o které normálně veřejnost nejeví zájem (pod hranicí 2% sledovanosti). Ten může být vzbuzen jen nějakou významnou událostí v daném sportu, nebo výrazným úspěchem jednotlivce či družstva ČR. To vysvětluje i nárůst lyžování, kde například akrobatické lyžování nebylo donedávna prakticky vůbec známé, ale po úspěchu A:Valenty vzbudilo poměrně značný zájem naší veřejnosti.

II. Prezentace sportů v denním tisku

Projekt a metody
Hlavním cílem výzkumu bylo analyzovat články ve vybraných denících a zjistit četnost informací o jednotlivých sportovních odvětvích. Z toho pak vyhodnotit a interpretovat data tak, aby konečné výstupy obsahovaly rozdělení sportů do skupin podle zájmu deníků. 
Dílčí cíle
1.Nashromáždit takové množství dat, aby bylo možno zmapovat, kolik prostoru se v MF Dnes a deníku Sport věnuje tomu kterému sportovnímu odvětví.
2.Zjistit, o kterých sportech se píše celoročně a které jsou citlivé na sezónu, na důležitou soutěž /OH, MS, ME/ nebo na sportovní úspěch českého sportovce či týmu.
3.Vyjádřit mediální sílu jednotlivých sportovních disciplín v tisku a to tak, že se  tyto discipliny rozčlenění do skupin podle mediálního zájmu.  
4.Zjistit počet sportovních odvětví, o které zmíněné deníky projevují zájem.
5.Porovnat zájem obou deníků  o jednotlivé sporty co do množství odvětví, zpráv o nich či  plochy, které jim deníky věnují.
6.Rozdělit a porovnat zájem obou deníků o jednotlivé kategorie sportů – sporty motoristické, kolektivní, halové, zimní, vodní.
7.Převést zjištěné údaje na procentuální úroveň, aby bylo možné co nejobjektivnější srovnání.
8.Vyhotovení tabulek a barevných grafů ze získaných údajů. 

Zdůvodnění výběru tisku
Výzkum sportovních zpráv v českém tisku započal již v roce 1996. Probíhá tedy po dobu 7 let. První zpráva z roku 1999 vyhodnocovala výsledky za roky 1996,1997,1998.               
Nyní jsou  k dispozici ucelené výsledky do roku 2002. Pro výzkum  byl vybrán deník MF Dnes, protože se tento deník dlouhodobě drží na prvním místě čtenářského zájmu nejen co se týká tisku všeobecně, ale i co se týká sportovního zpravodajství /viz Výzkum veřejný zájem…/ I při  předchozím podrobnějším sledování v letech 1996 –1998, bylo zjištěno, že se ostatní české deníky příliš neliší  v počtu zpráv, zájmu o jednotlivá sportovních odvětví ani v prostoru, který jednotlivým sportům dávají a MF Dnes sportu věnovala největší část. 
Druhým vybraným deníkem byl samozřejmě jediný deník na našem trhu, který se výhradně zaobírá sportovní tematikou všeobecně a to je deník Sport. Je pestrý a dává nejširší přehled o sportovním dění.

Výsledky

V MF Dnes nachází čtenář denně minimálně tři sportovní stránky na konci deníku a dvě stránky uprostřed v regionálním zpravodajství. V pondělním vydání se stala populární sportovní příloha, která mívá 10 stránek. Velmi často se sportovní tematika objevuje na první stránce ve formě obrazové dokumentace s krátkým komentářem nebo krátká zpráva. Jedná se nejčastěji o pondělní vydání nebo o významný mezinárodní úspěch. Rozhovor s redaktorem sportovní přílohy deníku MF Dnes naznačil strukturu sportovní přílohy. Ta má dvě části:  první je celostátní a je stejná pro všechna vydání, druhá je regionální a objevují se tu především aktivity sportovního dění v daném regionu.

Tabulka 3  Počet sportů sledovaných v MF DNES 1996-2002 
Roky | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
Sporty | 51 | 56 | 48 | 62 | 73 | 46 | 52

	Z výsledků měření lze sporty rozdělit v M F DNES do 4 skupin:
1.	skupina - sporty zajímající nad 10% celkové plochy – fotbal, lední hokej
2.	skupina – sporty od 1% - 10% celkové plochy – házená, atletika, tenis, cyklistika, basketbal, běh na lyžích
3.	skupina – sporty od 0,1 – 1% celkové plochy – 25 sportů : sjezdové lyžování, volejbal, plavání, krasobruslení, golf, motorismus*, Formule 1, jezdectví, kanoistika,   veslování, skoky na lyžích, biatlon, silniční motocykly, rychlobruslení, box, akrobatické lyžování, šachy, rugby, snowboard, pozemní hokej, florbal, stolní tenis, in-line hokej
*pod heslo motorismus byly zařazeny: enduro, rally, auta okruhy, auta do vrchu, plochá dráha, kamiony a ostatní méně tiskem sledované motoristické discipliny

4.	skupina – sport do 0,1% celkové plochy – 51 sportů

Deník Sport je jediný celostátní deník zaměřený na aktuální sportovní dění s pravidelným pátečním magazínem a pravidelnými přílohami. Vychází každý den od pondělí do soboty ve 4 územních vydáních. Z rozhovoru s redaktorkou deníku Sport vyplynulo, že redakce je rozdělena do 4 oddělení podle sportů, kterým se tato oddělení věnují. Oddělení pro fotbal, lední hokej a oddělení pro ostatní sporty a Magazín. Už z tohoto rozdělení je patrné, které sporty mají prioritu. Hlavním argumentem je poptávka českých čtenářů.

Tabulka  4  Počet sportů sledovaných v deníku Sport
Roky | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002
Sporty | 71 | 78 | 73 | 90 | 98 | 86 | 95

	Rozdělení sportů do skupin z výsledků měření v deníku Sport:

1.   skupina - sporty zajímající nad 10% celkové plochy – fotbal, lední hokej
2.	 skupina – sporty od 1% - 10% celkové plochy – 12 sportů: basketbal, tenis, atletika, cyklistika, házená, volejbal, jezdectví, Formule 1, plavání, motorismus, sjezdové lyžování, běh na lyžích
3.	skupiny – sporty od 0,1 – 1% celkové plochy – 32 sportů : kanoistika, skoky na lyžích, krasobruslení, biatlon, veslování, box, šachy, triatlon, silniční motocykly, judo, stolní tenis, gymnastika, boby, moderní pětiboj, sportovní střelba, golf, severská kombinace, baseball,  florbal,  cyklokros, dráhová cyklistika, plážový volejbal, pozemní hokej, horská kola, zápas, snowboard, saně,  rychlobruslení, rugby, kuželky, nohejbal, skoky na trampolíně 
4.	skupina – sport do 0,1% celkové plochy – 59  sportů

III. Prezentace sportů na televizních stanicích  

Projekt a metody
	Sporty rozdělené podle klasifikace MŠMT ČR byly sledovány na televizních stanicích v pravidelných relacích
ČT 1 – Branky, body, sekundy
Nova – Sportovní noviny
Prima – Sport v rámci Deníku.

Cíl
Cílem této části projektu je
•	zjištění délky stopáže u jednotlivých sportů prezentovaných v pravidelných sportovních relacích televizních stanic:
ČT 1 – Branky, body, sekundy (v návaznosti na pořad Události)
Nova – Sportovní zpravodajství (v návaznosti Televizních novin)
Prima – Sport (v rámci Deníku)
•	vyhodnotit a interpretovat data tak, aby konečné výstupy obsahovaly rozdělení skupin sportů podle jejich stopáže
 
Výběr pozorovaných období:
Do pozorování byly zahrnuty týdenní intervaly zimního a letního období roku 1999, 2000, 2001. Celkem bylo zařazeno 13 týdenních intervalů. Ve výběru byla zastoupena letní a zimní období tak, aby byly zastoupeny proporcionálně letní a zimní sporty. Převažují mírně období s letními sporty. 

Použité metody:
-	pozorování s použitím videa
-	popisná analýza zjištěných výsledků
-	interwiev s vedoucími sportovních redakcí

 Vyhodnocení a statistické  zpracování:
-	celkový čas (stopáž) v jednotlivých televizních stanicích věnovaných jednotlivým sportům
-	celkový čas (stopáž) věnovaných reprezentacím sportů
-	celkový čas (stopáž) věnovaný sportům ve všech televizních stanicích
-	přehled sportů a jejich pořadí podle zjištěné stopáže

Přístup k prezentaci je odlišný u veřejnoprávní televize a komerčních televizních stanic. 
Veřejnoprávní televize prezentuje v pravidelné relaci Branky, body, vteřiny větší spektrum sportů v rámci informovanosti veřejnosti. 
Komerční televizní stanice Nova a Prima se v rámci Televizních novin a Deníku výrazně orientují na sledovanost sportů, kterou měří ukazateli efektivnosti (share, rating). Popularita sportů je pro ně určující z hlediska prodeje reklamního času, který tvoří hlavní zdroj jejich financování. Zajímají se jednoznačně o sporty populární jako je fotbal, lední hokej, tenis, motorismus. Dále se jedná o sporty, kde je v ČR výrazná orientace na sportovní hvězdy. A pak pouze o sporty, kde vznikla nějaká divácky přitažlivá (kuriozní) situace.
(informace z interwiev s vedoucími sportovních redakcí) 

Výsledky

	Celkové výsledky jsou spočítány za 13 týdenních intervalů v letech 1999, 2000, 2001 podle rozsahu stopáže (nezaměňovat se sledovaností) v pravidelných sportovních relacích (součást televizních novin) na stanicích ČT1, Nova a Prima.

1.	skupina sportů – 20% a vyšší podíl na sportovním vysílání
fotbal            -      35,5%
lední hokej    -      22,7%
V dílčích obdobích se oba sporty téměř pravidelně střídají (zimní období – lední hokej, letní období – fotbal), nicméně se výrazně odlišují v počtu vysílaných sekund od ostatních. Pouze v jednom období se lední hokej propadá na páté místo a předstihuje ho tenis, cyklistika a atletika. 
 
2.	skupina – 1-10%  podíl na sportovním vysílání – 11 sportů
tenis, cyklistika, atletika, lyžování, basketbal, kanoistika, plavání , volejbal, házená triatlon,  jezdectví 
Pořadí sportů v této skupině je dané stopáží za všech 13 sledovaných týdnů. Dá se říci, že tenis podle naměřené stopáže spíše stojí mezi první a druhou skupinou.

Podle četnosti byly sporty zastoupeny v jednotlivých obdobích následovně: 
tenis,basketbal, volejbal – 7 sledovaných období, 
atletika - 6  sledovaných období, 
házená – 5 sledovaných období, 
kanoistika, triatlon, plavání, lyžování, cyklistika – 4 sledovaná období, 
 jezdectví – 3 sledovaná období
 
3.	skupina – 0,99% a méně
dalších 43 sportů 

Pro objektivní srovnání uvádíme graf č.2 s výsledky profesionální výzkumné agentury International Business a. Research Services

Závěry

1)	Sport je významným společenským fenoménem a zajímá se o něj často a pravidelně 46 % populace (sledují ho v masmédiích Asi 5 až 10% lidí se o sport nezajímá vůbec (tento počet v posledních letech klesá). 
2)	Nejpřitažlivějšími sporty pro veřejnost i masmédia jsou fotbal a lední hokej.. Tvoří dominantní skupinu, i když fotbal v počtu vysílaného času převyšuje lední hokej. (1.skupina sportů) 
3)	Tradičními  sporty (2. skupina sportů) pro veřejnosti i masmédia v ČR jsou atletika, tenis,  cyklistika, lyžování, basketbal,  plavání,volejbal, házená,  s odstupem
kanoistika a jezdectví.
  
4)	Třetí skupinu tvoří sporty objevující se na obrazovce nepravidelně, sporadicky či zajímající veřejnost pouze nárazově, v souvislosti s význačnými sportovními soutěžemi. Změny v této kategorii jsou možné s aktuálním úspěchem nějakého reprezentanta či rozhodnutím médií daný sport reprezentovat. Podle našeho názoru zahrnují většinu výše nejmenovaných sportů. Jsou charakteristické latentní připravenosti dostat se do druhé skupiny, podle aktuálního stavu na mediálním trhu či sportovních výsledcích. Z této skupiny se mohou dostat dopředu i relativně mladé sporty či nové sporty jako je snowboarding, florbal, aktuálně tradiční box.
5)	Sporty, které mají v tabulce popularity zájem pod 2% hranicí nebo se na televizní obrazovce či tisku neobjevují, resp. objevují ojediněle.Prakticky zajímají jen okrajovou skupinu naší populace.
Zvláštní pozornost si zaslouží skupina sportů, která prakticky nemá souvislost s naší reprezentací. Je sledována na TV či v tisku na úrovni 2.skupiny. Jedná se především takové sporty jako je Formule 1, motorismus – Grand prix motocyklů , zápasy sumo, adrenalinové či rizikové sporty (surfing, paragliding a extrémní sporty), profesionální box atp.,sledované zejména na satelitních TV . Mají určitý ekonomický vliv vzhledem k TV reklamám, propagaci sportovního zboží a značek,  sázení atd. 

Literatura
ČÁSLAVOVÁ, E.,GORNEROVÁ, E., JANÁK, V., BERKA, P. Pohyb jako ekonomická komodita. Mediální sledovanost a veřejný zájem o sportovní odvětví. In: HOŠEK, V. (editor) Psychosociální funkce pohybových aktivit jako součást kvality života dospělých. Praha : UK Fakulta tělesné výchovy a sportu, 1999, s. 126 – 134.
ČÁSLAVOVÁ, E., JANÁK, V., GORNEROVÁ, E.,., BERKA, P. Popularita a sledovanost sportovních her vzhledem k ostatním sportům v ČR. In TÁBORSKÝ, F. (editor) sportovní hry – trénink, výzkum, perspektivy : sborník ze semináře pořádaného Českým olympijským výborem a Fakultou tělesné výchovy a sportu Univerzity Karlovy dne 8.6. 2000. Praha : FTVS UK, 2 000, 6 s. 158-186.

Eva Čáslavová, Doc.
FTVS UK, oddělení sportovního mangementu
 José Martího31
162 52 Praha 6 - Veleslavín
e-mail: caslavova@ftvs.cuni.cz