Title: Většina studentů nově nastupujících na vysokou školu se domnívá, že sport a vysokoškolské studium patří k sobě
Author: Fakulta managementu
Last saved by: Ondřej Falešník
Company: Vysoká škola ekonomická

Postavení pohybových a sportovních aktivit v životě studentů malé regionální fakulty
Pavel Král, Martina Vislocká, Petr Voldán
Fakulta managementu VŠE, sekce tělesné výchovy a sportu

Úvod
Většina studentů nastupujících na vysokou školu se domnívá, že sport a vysokoškolské studium patří k sobě. Ukazuje tak alespoň anketa, kterou jsme provedli na začátku akademického roku 2003/2004 na Fakultě managementu v Jindřichově Hradci, kde kladně odpovědělo 64% nových studentů.
Jakou roli tedy hraje sport v životě univerzitních studentů? V České Republice není mnoho publikovaných studií zabývajících se touto problematikou. Jiná situace je ve Švýcarsku, kde v roce 2000 proběhl rozsáhlý průzkum, do kterého bylo zapojeno 10 univerzit. Myšlenkou týmu autorů tohoto příspěvku je provedení podobně rozsáhlého průzkumu v naší republice. Tento text je výsledkem průzkumu na Fakultě managementu v Jindřichově Hradci (6. fakulty VŠE v Praze) a představuje určitý „pilotní projekt“, na jehož základě bude možno pokračovat v budoucnu.
Zájmový sport na vysokých školách má různé podoby a úrovně od spontánních sportovních akcí studentů až po sportovní kluby s vysokou úrovní. Uskutečnění rozsáhlejšího výzkumu by mohlo pomoci k podpoře a zlepšování možností především zájmového sportu na všech vysokých školách.
Sběr dat pro průzkum probíhal v zápisovém týdnu, kdy studující 2. – 5. ročníků byli požádáni o vyplnění dotazníku.
Dotazníky byly poměrně rozsáhlé (15 stran) a byly rozdělené do následujících okruhů:
•	Otázky zaměřené k osobě a studijní (profesní) situaci.
•	Otázky k provozovaným pohybovým a sportovním aktivitám.
•	Význam pohybu a sportu pro respondenta.
•	Postoje respondenta ke svému zdraví.
•	Otázky k důvodům nebo překážkám účasti na vysokoškolském sportu.
•	Hodnocení nabídky sportu na vysoké škole.
Námi vyhodnocené výsledky budou pouze pro orientačně porovnávány se Švýcarskými, kde bylo osloveno 10 000 studujících, z nichž vyplnilo dotazník 2 267.

Výsledky výzkumu
Dotazované osoby
Z 530 studujících zapsaných ke studiu do 2. – 5. ročníků odevzdalo vyplněné dotazníky 211, což představuje návratnost 39,8%. Z toho bylo 79 mužů a 132 žen. Průměrný věk respondentů je 21,1 roku.

Sportovní návyky a pohybové aktivity
Předmětem zájmu nebyl pouze sport, ale též pohybové návyky v běžných denních činnostech, jako jsou cesty do školy, na nákupy, za kulturou (tab.1)

Tabulka 1 – Prostředky přesunu a dopravy v každodenním životě

182 studujících (86,26%) provozuje alespoň jednou týdně činnost, při které se zapotí (běh, cyklistika, kolektivní hry, atd.). V průměru se pohybovým aktivitám věnují 2,96 dní v týdnu. 
Respondenti měli také ohodnotit na jaké úrovni sportují (tab.2)

Tabulka 2 – Ohodnocení vlastní sportovní úrovně

Předmětem zájmu bylo zjistit, kde studující realizují své sportovní aktivity. Nejvíce (147 studujících, tj. 75% všech sportujících) provozuje sportovní aktivity individuálně bez odborného vedení. Následuje sport v rámci dobrovolného univerzitního sportu (122, tj. 63%). Fitness-center využívá 58 studujících (30%) a 39 studujích (20%) se věnuje sportování v rámci neuniverzitních sportovních klubů. Průměrný týdenní počet hodin pro jednotlivé možnosti ukazuje následující tabulka (tab. 3). Průměr je stanoven pouze z hodnot větších než nula.

Tabulka 3 – Způsoby realizace sportu – průměrné počty hodin

Ukazuje se trend k individuálnímu provozování sportovních a pohybových aktivit. Stejný trend se projevuje i ve Švýcarsku. K udržení a zlepšování atraktivnosti univerzitního sportu bude nutno nabídku sportovních aktivit přizpůsobit tomuto trendu.
33 ze všech 211 respondentů má současně se studiem placené zaměstnání. Průměrný týdenní počet odpracovaných hodin je 17,5, což odpovídá dvěma až třem dnům v týdnu. Vzhledem k tomu, že z nich nesportuje pouze 9%, to je dokonce méně než průměr z celého výběru. Ukázalo se, že přítomnost placeného zaměstnání nemá vliv na sportovní aktivity studujících.
Podíl studujících s placeným zaměstnáním je ve Švýcarsku 57 % a ani tam nebyl prokázán negativní vliv na sport.

Motivace ke sportovním aktivitám
V dotazníku bylo uvedeno 8 motivů, u kterých respondenti označit, jak důležité je shledávají pro vlastní provozování sportovní aktivity. Na výběr měli ze stupnice o 5 hodnotách (absolutně nedůležitý – spíše nedůležitý – tak napůl – spíše důležitý – absolutně důležitý). Pro potřeby vyhodnocení byla stupnice obodována od 1 (absolutně nedůležitý) po 5 (absolutně důležitý). Respondenti měli na výběr z těchto motivů:

1.	Chci dělat něco pro své zdraví a dobrý pocit – ZDRAVÍ.
2.	Baví mě sportovat s ostatními v kolektivu – KOLEKTIV.
3.	Chci v určitém sportu něco umět a dosáhnout – CÍLE.
4.	Sport mě zkrátka baví, dělám to pro radost – ZÁBAVA.
5.	Mohu být v přírodě, na čerstvém vzduchu – PŘÍRODA.
6.	Chci dělat něco pro svoji kondici a pro svoji postavu – KONDICE.
7.	Oceňuji smysl a ducha sportovních aktivit (fair play) – FAIR PLAY.
8.	Sport je pro mě odpočinkem a kompenzací mého studia – KOMPENZACE.

Graf 1 – Vyhodnocení motivů podle jejich důležitosti

Jako nejdůležitější motivy se ukázaly zábava, zdraví a kondice. Sportovní cíle a ambice jsou pro respondenty nejméně důležité. Výsledky jsou podobné jako u Švýcarského výzkumu a ukazuje to na poměrně jasnou hodnotovou orientaci.

Cesty ke zvýšení sportovní aktivity
Respondenti měli označit důvody, které jim brání, nebo by je dokázali přimět ke zvýšení či rozšíření jejich sportovních aktivit. Bylo nabídnuto 7 okolností, za kterých by studující sportovali více:
1.	Pokud by celodenní zatížení nebylo tak veliké – ZATÍŽENÍ.
2.	Pokud by měl více času – ČAS.
3.	Pokud by byl ochoten sportu věnovat více energie – ENERGIE.
4.	Pokud by měl vhodnější podmínky pro pohyb (cyklostezky, cesty pro běh, tělocvičny, atd. – PODMÍNKY.
5.	Pokud by měl vhodnou nabídku ve svém okolí – NABÍDKA.
6.	Pokud by měl s kým sportovat – SPOLEČNOST.
7.	Pokud by měl pozitivnější pohybové zážitky se střední školy nebo sportovního klubu – ZÁŽITKY.

Graf 2 – Vyhodnocení překážek pro sportování

Čím je výsledné hodnocení nižší, tím více respondent souhlasí s uvedeným důvodem. Jako nejdůležitější překážky se ukázaly jak nedostatek společníků pro sportování, tak nabídky sportovních aktivit. Nedostatek času pro sportovní aktivity se dal očekávat. Jako potěšitelný pro učitele tělesné výchovy a trenéry se ukázal fakt, že sportovní aktivita studentů není ovlivněna špatnými zážitky ze střední školy popřípadě sportovního klubu. Ve Švýcarsku je za největší překážku považován nedostatek času.

Postoje ke zdraví
Více než ¾ studujících hodnotí svůj zdravotní stav jako dobrý až velmi dobrý a pouze 3% jako špatný až velmi špatný. 
V žebříčku životních hodnost „zvítězilo“ zdraví. Následovala láska a sympatie, humor, zábava a zážitky, studium a práce. Dlouhý život je nejméně důležitý.

Univerzitní sport
47% respondentů se alespoň jedenkrát zúčastnilo sportovní aktivity nebo soutěže organizované fakultou managementu. Nutno zdůraznit, že jde o aktivity nad rámec povinné tělesné výchovy. V prostředí fakulty se jedná o aktivity organizované Univerzitním sportovním klubem. Ve Švýcarsku se alespoň zúčastnilo zájmového univerzitního sportu 55% studujících.
Porovnání v této oblasti však nemůže dát relevantní výsledky, neboť podmínky jsou velmi rozdílné. Na fakultě managementu mají studenti 2 semestry povinné tělesné výchovy, kdežto ve Švýcarsku je tělesná výchova zcela dobrovolná (mimo oborových studentů tělesné výchovy).

Závěr
Autoři jsou si vědomi, že nelze vyvozovat závěry z jediné, a to poměrně specifické fakulty. Přesto však shledávají sport pro život studentů a studentek vysoké školy jako poměrně významný faktor a součást jejich života.
Průzkum většího rozsahu by měl určitě význam pro vedoucí sportovních kateder na vysokých školách, a to jak pro přizpůsobování nabídky, tak pro konkrétní argumentaci a podklady pro nejrůznější jednání.

Literatura

Egger K., Sport und Studium: Befragung zum Sport- und Bewegungsverhalten der Studierenden an den Schweizer Hochschulen, ISSW Universität Bern, 2001

Ing. Pavel Král 
Fakulta managementu VŠE
sekce tělesné výchovy a sportu
Jarošovská 1117/II Jindřichův Hradec
 377 01 Jindřichův Hradec
 kral@fm.vse.cz