Author: Tomáš Hrouda
Last saved by: Ondřej Falešník
Company: FTK UP Olomouc

Motorické kompetence žáků v inklusivní tělesné výchově

Krista Halamičková, Martin Kudláček
Katedra Aplikované Tělesné Výchovy FTK UP Olomouc
Katedra Aplikované Tělesné Výchovy FTK UP Olomouc

Úvod
Tato studie je součástí výzkumných projektů zaměřených na integraci/inklusi občanů a studentů s tělesným postižením do pohybových aktivit a tělesné výchovy. Projekt č. 406/00/1606 začal na Univerzitě Palackého již v roce 1999 podporován Grantovou agenturou České republiky a projekt č. 406/02/P123 začal v roce 2002 také podporován GAČR. Studie je součástí mé disertační práce.
Záměrem této studie bylo zjistit na jaké úrovni jsou motorické kompetence žáků v integrované třídě na druhém stupni základní školy v tělesné výchově (TV). Chtěli jsme ověřit zda integrace/inkluse žáků s postižením do TV nějak ovlivňuje podmínky klasických didaktických úkolů TV: zdravotní, výchovné a vzdělávací (Halamičková, 2003). Zda kompetence kultivovaného pohybového chování jako jednoho faktoru vzdělávání, podmiňuje lidské zdraví (Dobrý, 1999).
Výzkum probíhá  s  akcentem na  integrovaného žáka s TP do TV. Ve většině výzkumů týkajících se integrace do TV, je převážně sledováno chování a práce učitele. Zaměřili jsme se proto na to, jak celý proces působí na žáka s postižením, zda prospívá a jak se v TV cítí. A nejen on, ale také celý kolektiv ve kterém je vzděláván. Třídu jsme pomocí UNIFITTESTU (6-60) otestovali na začátku a na konci školního roku 2002/2003. Kromě samotného testu motorických kompetencí nebyla během roku zařazena žádná jiná intervence, která by měla ovlivnit  průběh výuky nebo vývoj motorických kompetencí žáků. Podle Měkoty a Kováře (1996) považujeme za základní motorické kompetence funkční: motorické schopnosti, motorickou výkonnost a tělesnou zdatnost všech žáků. Obecná motorická výkonnost a zdatnost je strukturovanou globální entitou, vztahující se ke zdraví a výkonu. Komponentami, které tvoří její základ, jsou tzv. základní pohybové schopnosti. Ve zdravotním ohledu se za hlavní pilíře zdatnosti pokládá: aerobní vytrvalost, svalová vytrvalost – perzistence a ve starším věku kloubní pohyblivost – flexibilita. Somaticky je zdatnost  a výkonnost podmíněna tělesnými rozměry a složením těla, kde je důležitý podíl aktivní tělesné hmoty. Komplex výše uvedených schopností dále rozšiřují výkonově orientované schopnosti jako je: výbušně silová schopnost, rychlostní schopnost, rovnováhová schopnost aj. důležitá zejména pro mladší věkové kategorie.

Cíle studie
•	Cílem této studie bylo otestovat UNIFITTESTEM (6-60) inklusivní třídu na druhém stupni ZŠ  na začátku a konci školního roku 2002/2003.
•	Získané výsledky z obou měření porovnat a určit, zda během roku došlo k významným změnám ve  vývoji motorických schopností, motorické výkonnosti a tělesné zdatnosti všech žáků. 
•	Určit zda inklusivní TV (ITV) nějak významně ovlivňuje vývoj motorických kompetencí žáků.

Metody
1)	Testy
Případová studie třídy, kde jsou integrováni dva žáci se středně těžkou a lehkou formou dětské mozkové obrny (DMO), neužívají vozík, nemají asistenta.
UNIFITTEST (6-60) je testová baterie, která je určena pro posouzení a monitorování úrovně základní motorické výkonnosti populace školních dětí, mládeže a dospělých, ve věkovém rozmezí od 6 do 60 let. Jednotlivé testy slouží jako indikátory  k jednoduchému terénnímu posouzení rozvoje tzv. základních, či elementárních pohybových schopností a k jejich normativnímu hodnocení s ohledem na určité populační skupiny (Měkota & Kovář, 1996). 
Terénní testy se podle Měkoty a Blahuše (1983) provádějí tam v prostředí tělovýchovného procesu. Jejich tabulky norem jsou podloženy šetřením provedeným u reprezentativních vzorků normové populace.
 Vstupní a výstupní diagnostika v rámci UNIFITTESTU. Diagnostická činnost vstupuje do tělovýchovného procesu jako jeho nedílná součást a prakticky na celém světě se dnes provádí prostřednictvím motorických testů.
2)	Účastníci
Měření se zúčastnilo 18 žáků v průměrném věku 13,3 let. 14 žáků bez postižení, 2 žáci s DMO a 2 žáci dlouhodobě nemocní. Skupina je tvořena dvěmi sedmými třídami A. a B.
3) Postup práce
Žáky jsme otestovali dvakrát za školní rok. Vstupní test proběhl během října 2002. Původně plánovaný sportovní den nebylo možné zorganizovat, a tak měření probíhala jednotlivě v rámci TV. Druhé výstupní testování probíhalo během června, také v rámci TV. Nejen vzhledem k integrovaným žákům s DMO jsme zvolili pro tuto věkovou kategorii (do 14let) jiný vytrvalostní test než předepisují autoři. Škola nemá vlastní hřiště takové velikosti, kde by se dalo přehledně změřit kolik žáci za 12 min uběhli a tak jsme volili chůzi na 2 km. Výsledky tohoto testu jsme neporovnávali s tabulkou pro chůzi na vzdálenost 2 km, která je pro dospělou populaci, ale určili jsme podle nejhoršího a nejlepšího času desetibodovou škálu konkrétně pro naši třídu. Takto se testu mohli zúčastnit všichni a měření proběhlo bez problémů. Testová baterie obsahovala: T1 skok daleký z místa, T2 leh-sed opakovaně, T3 chůze na vzdálenost 2 km, T4 člunkový běh 4 x 10 m a somatická měření SM 1-3.
Významnými indikátory tělesné zdatnosti a nepřímo i pohybové výkonnosti jsou také různé somatické charakteristiky. Odráží úroveň rozvoje tělesného složení, a proto představují jednu z důležitých komponent zdatnosti (Měkota & Blahuš 1996). V testové baterii UNIFITTESTU jsou použita běžně užívaná somatická měření. Hodnocena je tělesná výška, tělesná hmotnost, množství podkožního tuku a následně index tělesné zdatnosti.
Po vstupním měření jsme vypracovali individuální testové profily pro každého žáka se stručným hodnocením, které však v manuálu chybí. Doporučovali jsme také, která cvičení by bylo dobré zařadit, a instruovali učitelku TV. Během roku jsme nezasahovali do průběhu hodin ITV.

Výsledky
Výsledky obou testování jsou shrnuty do tab. 1 a porovnány mezi sebou. Můžeme posoudit třídu jako celek, ale také porovnat výsledky u jednotlivců.
Výsledky v rámci celé skupiny
Výsledek prvního měření: 15,6 b je bodový průměr všech testů 02.
Výsledek druhého měření: 16,7 b je bodový průměr všech testů 03.
Z toho vyplývá, že došlo k průměrnému zlepšení třídy jako celku o 1,1 bodu. Skupina však zůstává v hodnocení v rámci celé populace jako podprůměrná. 
Výsledky žáků jednotlivě
U žáků s velice výrazným zlepšením viz žáci č. 2, 7, 13, 18 můžeme také diagnostikovat zdravý průměrný nebo nadprůměrný somatický vývoj.
U žáků s velice výrazným nebo výrazným zhoršením viz. žáci č. 8, 15,17 byla důvodem také nechuť k testování (demotivace a nevydání se z možného dosažitelného maxima). U některých mohlo ke zhoršení dojít také v závislosti se zvýšeným BMI.
Žáci č. 9, 11 se aktivně účastnili ITV velice málo a to většinou jako necvičící. Žák č. 11 byl testován somatickými testy a jeho BMI je 30, což je velmi vysoká hodnota. Žák č. 9 měl BMI 17, což je norma.

Tabulka 1: Výsledky měření UNIFITTESTEM (6-60) v 7.A.B. ve školním roce 2002-2003
ŽÁK | VĚK | BMI 02 | BMI 03 | TEST 02 | TEST 03 | CELK. HODNOC.
1 | 13 | 16 | 18 | VPP 11 b | 14 b VPP | MV++3b SV+
2 | 13 | 16 | 17 | P 23 b | 29 b NP | MV+++6b SV+
3 | 13 | 21 | 22 | VPP 12 b | 12 b VPP | MV DMO ++ SV+
4 | 14 | 22 | 21 | PP 17 b | 15 b PP | MV-2b SV+
5 | 14 | 21 | 21 | PP 16 b | 15 b PP | MV-1b SV+
6 | 12 | 20 | 21 | P 23 b | 27 b NP | MV++4b SV+-
7 | 13 | 24 | 23 | VPP 11 b | 17 b PP | MV+++6b SV+--
8 | 13 | 20 | 19 | PP 16b | 13 b VPP | MV--3b SV+
9 | 13 | x | 17 | NEMOCNÁ | NEMOCNÁ | MV x     SV+
10 | 14 | 19 | 19 | VPP 4 b | 4 b VPP | MV DMO + SV+
11 | 13 | 30 | 30 | NEMOCNÁ | NEMOCNÁ | MV--- SV---
12 | 13 | 17 | 16 | PP 19 b | 20 b P | MV+1b SV+
13 | 14 | 16 | 16 | NP 25 b | 29 b NP | MV++4b SV+
14 | 13 | 17 | 18 | PP 16 b | 21 b P | MV+++5b SV+
15 | 13 | 26 | 25 | VPP 12 b | 9 b VPP | MV--3b SV---
16 | 14 | 23 | 22 | VPP 14 b | 12 b VPP | MV-2b SV+-
17 | 14 | 25 | 26 | PP 17b | 9 b VPP | MV---8b SV---
18 | 13 | 15 | 15 | VPP 14 b | 21 b P | MV+++7b SV+-

Vysvětlivky tab. č.1
BMI – „Body Mass Index“ neboli index tělesné zdatnosti
VPP – výrazně podprůměrný  PP – podprůměrný  P – průměrný  NP – nadprůměrný
VNP – výrazně nadprůměrný  b- body 
MV – motorický vývoj  SV – somatický vývoj
DMO ++ dětská mozková obrna, lehká forma, zasažen spíše intelekt
DMO +   dětská mozková obrna, středně těžká diparetická forma
+ mírné zlepšení, většinou v jedné disciplíně
++ výraznější zlepšení ve dvou a více disciplínách
+++ velice výrazné zlepšení, v hodnocení posun o třídu
-   mírné zhoršení
--  výraznější zhoršení
--- velmi výrazné zhoršení, může být i v důsledku nemoci, či demotivace žáka

Žáci č. 3, 10 jsou integrovaní do TV, mají DMO. Žák č. 3 je jeden z nejlepších z celé skupiny ve vytrvalostním testu. Orientace, koordinace a výbušná síla dolních končetin mu dělá kvůli jeho postižení problémy. V testu dynamické, vytrvalostně silové schopnosti břišního svalstva a bedrokyčlostehenních flexorů byl velice podprůměrný a žák se nezlepšil ani když dostal instrukce jak cvičit. Žák č. 10 je v celkovém hodnocení nejhorší. Diparetická forma DMO zasáhla dolní končetiny a proto ho nelze porovnávat s běžnou, zdravou populací. V testu dynamické, vytrvalostně silové schopnosti břišního svalstva a bedrokyčlostehenních flexorů byl žák také instruován jak cvičit, aby došlo ke zlepšení, ale počet opakování nestačil k dosažení více bodů.

Diskuse a závěry
Cílem naší studie bylo zjistit zda během školního roku došlo k významným změnám ve vývoji motorických kompetencí žáků v ITV. O významných změnách celku se hovořit nedá. Jednotlivé případy dokazují, že došlo k pozitivním i negativním změnám. Ovlivnila integrace motorický vývoj žáků? O tom by se dalo diskutovat, protože pokud vezmeme v potaz pouze výsledky testování, tak vliv integrace je kladný, naše třída se v průměru o 1,1 bodu zlepšila. Počáteční test 02 ukázal, že třída je podprůměrná a je potřeba zlepšit úroveň motorických kompetencí testovaných žáků. Testy nám ukázaly, že žák s DMO může dosáhnout lepších výsledků než žáci bez postižení. Dalo by se říci, že ITV nemá záporný vliv na rozvoj motorických kompetencí žáků bez postižení i žáků s DMO. Po rozhovorech s žáky vyšlo najevo, že většina z nich se mimoškolní činnosti nevěnuje. Školní TV má v žácích rozvíjet zájem o pohybovou aktivitu a sport. Důležitá je spolupráce rodičů. Pokud rodiče nejsou sportovně zaměření a nevidí v pohybové aktivitě pozitiva, učitel TV je na to sám a jedině díky testování může svým žákům dokázat, že jejich výkonnost není dostačující, a může jim pomoci se zlepšit a tak zkvalitnit svůj životní styl.
Nesporným faktem stále zůstává, že motorické kompetence je nezbytné rozvíjet v rámci individuálních a geneticky podmíněných dispozic a to nejen v mladším i ve starším školním věku a udržovat je přiměřenou pohybovou aktivitou a tréninkem. Naše studie také potvrdila, že obezita a nadváha zdatnost snižuje a je tedy nutné u podprůměrně zdatné populace rozvíjet vědomí, že pouze ve zdravém těle sídlí zdravý duch. 

Literatura
Dobrý, L. (1999). Status quo tělesné výchovy v současné reformě vzdělávání. Tělesná výchova a sport mládeže, 65(6), 8-10.
Halamičková, K. (2003). Inklusivní tělesná výchova ve 21.století. Vědecká konference v Hradci Králové, sborník in press.
Měkota, K. & Blahuš, P. (1983). Motorické testy v tělesné výchově. Státní pedagogické nakladatelství, Praha.
Měkota, K. & Kovář, R. (1996). UNIFITTEST (6-60). Manuál pro hodnocení základní motorické výkonnosti a vybraných charakteristik tělesné stavby mládeže a dospělých v ČR. PdF Ostravská univerzita.

Krista Halamičková Mgr.
FTK UP Olomouc, katedra TV
Tř. Míru 115, 
771 11 Olomouc
e-mail: krista.h@email.cz